Vil slå sammen historie-institutter. De tillitsvalgte protesterer kraftig
De tillitsvalgte er uenige i at NTNUs to historie-institutt skal slås sammen til ett institutt fra 1. august 2025. De viser til at tidspunktet strider mot NTNU-styrets egen tidsplan.
![Olav Bolland dekan Fakultet for ingeniørvitenskap ved kunngjøring av nytt navn Norsk havteknologisenter november 2022](https://image.khrono.no/731967.webp?imageId=731967&width=960&height=548&format=jpg)
Torsdag behandler fakultetsstyret ved Det humanistiske fakultet ved NTNU sak om hvor mange institutt fakultetet skal ha framover. Fakultetet har et akutt behov for å kutte kostnader, noe færre institutt skal bidra til.
Nå foreligger innstillinga, og anbefalinga fra settedekan Olav Bolland går ut på at de to historie-instituttene igjen skal samles til ett institutt fra 1. august 2025.
Dette innebærer at det sammenslåtte instituttet har én instituttleder, én kontorsjef og felles administrasjon. Dagens institutter videreføres som faglige enheter med hver sin nivå 4-leder, altså en slags faggruppeleder, som har eget budsjett og personalansvar. De to splittede fagmiljøene kan fortsatt være fysisk plassert vekk fra hverandre.
Uenige i innstillinga
De tillitsvalgte motsetter seg at en slik sammenslåing av Institutt for moderne samfunnshistorie (IMS) og Institutt for historie og klassiske studier (IHK) skjer allerede nå, blant annet fordi NTNU-styrets vedtak sier at de to instituttene skal slås sammen innen 2029, dersom arbeidsmiljøet da er fullt forsvarlig.
Institutt for historiske studier ble i 2019 delt opp i disse to instituttene fordi ansatte ikke greide å jobbe sammen etter en opphetet konflikt. Dekan Anne Kristine Børresen skal tilbake i en stilling ved det ene historie-instituttet og har valgt å ikke være med i videre behandling av instituttstruktur. Dekan Olav Bolland ved Fakultet for ingeniørvitenskap fungerer derfor som settedekan.
— Lite tillitvekkende
Opprinnelig forelå det et forslag om å legge ned enda et institutt, Institutt for kunst og medievitenskap (IKM). Det innebar at fagmiljøene fordelt over tre institutter, noe som førte til heftige protester fra ansatte. Fakultetet ville gått fra sju til fem institutter med forslaget som først forelå. Går anbefalinga fra settedekanen i boks, vil fakultetet sitte igjen med seks institutter.
En av de som tok kraftig til motmæle var professor Anne Gjelsvik ved instituttet som nå består.
— Ved Institutt for kunst og medievitenskap (IKM) er vi veldig letta og glade over at forslaget om å dele instituttet i tre deler er forkastet. Vi har opplevd at protestene og argumentene våre omsider har blitt hørt. Vi er også glad for fakultetet ikke går videre med ideen som kom opp i siste øyeblikk om å fusjonere IKM og musikk, sier hun til Khrono.
Hun sitter imidlertid igjen med blandede følelser.
— Samtidig som vi er veldig glade for resultatet, synes vi at prosessen har vært frustrerende, energikrevende, og lite tillitvekkende. Personlig håper jeg at ledelsen framover i større grad hører på ansatte før og underveis i slike prosesser, sier Gjelsvik.
Risiko for oppblussing
Fagforeningene NTL og Forskerforbundet skriver i en tvisteprotokoll at det er en klok beslutning av dekanen å ikke gå for den tidligere framlagte modellen med 5 institutter.
Videre står det:
«Fagforeningene kan imidlertid ikke stille seg bak forslaget om sammenslåing av IHK og IMS per 1. august 2025. Vi minner om at Framtidas HF — Organisasjon 2025 var et prosjekt som skulle se på organiseringen av hele HF, ikke et prosjekt som skulle fremskynde en gjenforening av historiemiljøene.»
Forskerforbundet og NTL viser til at det allerede finnes et styrevedtak og en tidsplan for sammenslåing av de to historie-instituttene innen 2029 dersom det er et fullt forsvarlig arbeidsmiljø på dette tidspunktet.
De mener det er store mangler ved risikovurderinga for ny instituttstruktur med seks institutter. Blant annet skriver de at risikoen for oppblussing av den alvorlige arbeidskonflikten som førte til splittelse av fagmiljøet ved Institutt for historiske studier, ikke er vurdert grundig nok.
NTNU-styret har siste ord
Ett punkt i innstillinga fra Olav Bolland til fakultetsstyret lyder:
Fakultetsstyret ber om at instituttlederne ved Institutt for moderne samfunnshistorie og Institutt for historie og klassiske studier arbeider fram et forslag til navn på det nye instituttet som skal følge saken til NTNUs styre.
Torsdag diskuterer fakultetsstyret Bollands anbefaling om at det blir forberedt en sak til NTNUs styre om sammenslåing av historie-instituttene.
På fakultetsstyret er det duket for debatt. Blant annet er Øyvind Thomassen fra Institutt for moderne samfunnshistorie ansattrepresentant. Da Khrono intervjuet ham i februar var han glad for at innstillinga fra rektor var at NTNU-styret skulle utsette sammenslåing av de to instituttene med flere år, slik vedtaket ble. Nå ligger det an til at fakultetsstyret anbefaler ei hurtigere framdrift.
Etter at fakultetsstyret innstilling foreligger, blir det NTNU-styret som til syvende og sist skal vedta om de vil at sammenslåinga skal skje allerede 1. august 2025, hvis det blir vedtatt på torsdagens fakultetsstyremøte.
27/8 kl. 13.30: Det er presisert i artikkelen hvordan det eventuelt sammenslåtte historie-instituttet skal være organisert.
Nyeste artikler
Erfaren psykiater: — Har knapt hørt en slik forklaring. Den er helt unik
Marknadsministeriet
Får stipend for å studere i Norge, men må dra rett hjem etter fullført master
Ikke arrogant og nedlatende i universitetsdebatten, men trist og skuffet
Fremmer motforslag. Vil ikke slå sammen de to historie-instituttene
Mest lest
Siri Fredrikson (1975-2024)
Hun er professor, men har mistet vitnemålet fra gymnaset. Derfor får hun ikke studere
Professor emeritus: «I dag ville eg ikkje valt å verte lærar»
Lønnsoppgjøret er forsinket. Du får trolig ikke pengene i år
Tiltalt student sier han ikke angrer på knivangrep