Relatert innhold
Professor skal lede arbeid mot partnerdrap
Jussprofessor Lena Bendiksen ved UiT Norges arktiske universitet skal lede den regjeringsoppnevnte partnerdrapskommisjonen.
Bendiksen er tidligere dekan ved det juridiske fakultetet ved UiT.
Professor i rettsvitenskap Lenda Bendiksen. UiT Kommisjonen skal gjennomgå alle partnerdrap, for å avdekke systemsvikt, lære av feil og videreutvikle arbeidet med å forebygge partnervold og partnerdrap, går det fram av en pressemelding fra Justis- og beredskapsdepartementet.
I 2023 ble 17 av 38 drap begått av daværende eller tidligere partner, ifølge departementet.
– Jeg er glad for at vi endelig har fått en partnerdrapskommisjon på plass, og jeg er spesielt glad for at noen av våre fremste eksperter på området har takket ja til å bidra inn i dette viktige og nødvendige arbeidet, sier justis- og beredskapsminister Emilie Mehl (Sp).
De øvrige medlemmene av kommisjonen:
- Anja Bredal, forsker, Velferdsforskningsinstituttet Nova/OsloMet
- Hanne Finanger, seksjonssjef ved forebyggende avdeling, Oslo politidistrikt
- Henning Mohaupt, psykologspesialist/forsker, Alternativ til vold, Stavanger
- Kaveh Rashidi, spesialist i allmennmedisin og fastlege, Bydel St. Hanshaugen, Oslo
- Bjørn Kristian Soknes, pensjonert statsadvokat, Trøndelag statsadvokatembete
- John-Filip Strandmoen, politioverbetjent og psykolog, Kripos
- Solveig Karin Bø Vatnar, psykologspesialist/forsker, Oslo Universitetssykehus, Sifer Sør-Øst, Professor II Høgskolen i Molde
Professor får rettssikkerhetspris
Marte Eidsand Kjørven får Rettssikkerhetsprisen 2024.
Professoren i rettsvitenskap ved Universitetet i Oslo får prisen for innsatsen hun har gjort med å kartlegge hvordan domstolene har praktisert jussen i saker om ID-tyveri.
Juryen fremhever at Kjørvens engasjement for å styrke individets rettssikkerhet i et digitalt samfunn, går langt utover det som kan forventes av rettsforskere.
— Prisvinneren er et akademisk forbilde i måten hun kombinerer solid vitenskapelig arbeid på, både nasjonalt og internasjonalt, med målrettet praktisk arbeid for å endre regelverket og hjelpe enkeltmennesker som har blitt ofre for ID-tyveri eller diskriminering, heter det i begrunnelsen.
Rettssikkerhetsprisen deles ut årlig av Juristforbundet.
Jussprofessor Marte Eidsand Kjørven er årets vinner av Rettssikkerhetsprisen . Tore Letvik Superdatamaskin skal hete Olivia
Norges neste superdatamaskin har fått sitt offisielle navn: Olivia.
Olivia vil spille en viktig rolle i utviklingen av kunstig intelligens (KI), spesielt innen utvikling og forbedring av norske språkmodeller, melder det statlige selskapet Sigma2 i en pressemelding.
— Med Olivia gir vi forskere i Norge en teknologisk kraftpakke som vil akselerere utviklingen av KI og maskinlæring. I tillegg vil Olivia kunne åpne døren for vitenskapelige gjennombrudd innenfor andre fagområder, som helse-, hav-, og klimaforskning, sier Jenny Amundsen Ask i Sigma2.
Se Olivias spesifikasjoner i pressemeldingen.Sigma2 AS er eid av kunnskapssektorens tjenesteleverandør Sikt og ansvarlig for å tilby den nasjonale e-infrastrukturen for beregningsvitenskap i Norge. Universitetene i Bergen, Oslo, Tromsø og NTNU samarbeider med Sigma2 om å drifte de nasjonale tjenestene.
Olivia kommer våren 2025 og skal installeres i Sigma2s datahall hos Lefdal Mine Datacenter. Sigma2 Bovim til Helseplattformen
Tidligere rektor ved NTNU, Gunnar Bovim (64), er innstilt som styreleder i Helseplattformen etter Ingvill Kvernmo, som går av 30. september. Det skriver medwatch.no.
Bovim ledet Helsepersonellkommisjonen, som foreslo tiltak for å utdanne, rekruttere, og beholde kvalifisert personell i helse- og omsorgstjenestene i hele landet.
Han er blant annet også styreleder i Forskningsrådet.
Nytt styre i Helseplattformen skal velges 25. oktober i år, skriver Medwatch.
Gunnar Bovim overleverte Helsepersonellkommisjonens rapport i februar 2023. Siri Øverland Eriksen Omstridd dekan går av
Det har storma kring dekan Jan-Erik Askildsen ved Universitetet i Bergen. No varslar fakultetet at han går av.
I oktober fyller dekanen ved det Samfunnsvitskapelege fakultet ved Universitetet i Bergen (UiB) 70 år. 1. november går han av med pensjon, går det fram av styrepapira til det neste styremøtet ved fakultetet. Då har dekanen framleis nesten eitt år igjen av perioden han er vald for.
Ifølgje regelverket skal prodekan rykke opp og ta over dersom det er mindre enn eit år igjen av perioden. Det betyr at prodekan Siri Gloppen rykker opp og blir ny dekan ved fakultetet.
Så seint som i april nekta Askildsen å svare på om han ville gå av som dekan i løpet av året.
Bakgrunnen for spørsmålet var krav frå tilsette på fakultetet om at han måtte trekke seg etter det fleire kritikarar meinte var dårleg økonomistyring. Fakultetet kjempar med eit underskot på 40 millionar kroner og må gjennom tøffe innstrammingar dei komande åra.
Dekan Jan Erik Askildsen varslar at han går av 1. november. Hilde Kristin Strand Konkretiserer politiutdanning i nord
Neste høst skal 24 studenter kunne ta politiutdanning i nord. Dette ble kjent i fjor, men nå er planene mer konkrete, melder NRK. Det er bestemt at de fysiske samlingene skal være i Alta. Studentene skal samles totalt åtte uker i studieåret. Det er lagt opp til fire samlinger per semester.
Johnny Steinbakk, avdelingsleder ved Politihøgskolen i Bodø, sier at målet er å få søkere som ønsker å bli i regionen.
– Det er viktig at vi i dagens sikkerhetspolitiske situasjon har stabil og har god rekruttering til politiet i Finnmark. Utdanningen vil også kunne tiltrekke seg søkere fra andre deler av landet, noe som kan bidra til positiv utvikling i regionen, sa Senterparti-leder Trygve Slagsvold Vedum under lanseringen i 2023.
Første master i samisk språk- og litteraturvitskap
Nord universitetet tilbyr for første gong masterprogram i samisk språk- og litteraturvitskap. Seks studentar har takka ja til studieplass på det historiske studiet, melder universitetet.
Dei seks studentane hadde første samling ved Nord universitets campus i Levanger seint i august.
— Eg veit ikkje når dette tilbodet kjem neste gang, så for min del var det berre å sleppe alt ein har i hendene, søke og hoppe på, seier Irja Kappfjell, som er lærar i sørsamisk, og ein av dei som no tar fatt på mastergraden.
Det nye samiske mastertilbodet blir gjennomført i samarbeid mellom Nord universitet og Universitetet i Tromsø (UiT). I forelesingane, som UiT har ansvar for, er undervisningsspråket norsk. Medan Nord universitet har ansvar for språkstøtte og rettleiing av studentane undervegs, blant anna i form av ei rekkje seminar på sørsamisk.
Færre studenter i hybelkø
19.212 studenter har fått studentbolig i en studentsamskipnad siden 1. mai, men fortsatt står 4771 studenter i kø for en studentbolig.
Det betyr at det står 631 færre i kø enn på tilsvarende tidspunkt i fjor, og 7824 færre enn ved siste opptelling 15. august.
Det viser Samskipnadsrådets ferske køtallsrapportering
I statsbudsjettet for 2025 etterlyser Samskipnadsrådet bedre rammebetingelser for bygging av studentboliger.
— For å fortsette å bygge flere studentboliger er det avgjørende at regjeringen hever tilskuddssatsen. De høye byggekostnadene og den store satsingen på flere studentboliger krever at staten må bidra med høyere tilskudd, slik at vi sammen kan nå målsettingen om flere tusen nye studentboliger, sier styreleder i Samskipnadsrådet Rita Hirsum Lystad.
Styreleder i Samskipnadsrådet Rita Hirsum Lystad krever at regjeringen øker sin andel av finansieringen av studentboliger. Tobias Olsen / Samskipnadsrådet Mange flere vil ha begrunnelse
Antallet studenter som ber om begrunnelse for sensuren, har økt kraftig ved både NTNU og Universitetet i Oslo.
Det viser tall som Dagens Næringsliv (DN) har innhentet.
På fem år har antallet studenter ved NTNU som ber om sensurbegrunnelse økt med over 200 prosent. Universitetet fikk 46.200 krav om sensurbegrunnelse i 2023.
Ved Universitetet i Oslo har antallet som vil ha en begrunnelse økt med over 20 prosent siden 2020. Der kom det i fjor 24.380 krav.
En forklaring på økningen kan være at det i 2019 ble mulig å be om begrunnelse ved å trykke på en knapp i systemet der karakterene offentliggjøres, opplyser UiO i en e-post til DN.
Som Khrono har skrevet tidligere, er det ikke bare de som får de dårligste karakterene som ber om begrunnelse. Også studenter med toppkarakter ber om begrunnelse for at de får A.
Skal velge instituttleder
Etter 20 år med ansatt leder skal et institutt ved Universitetet i Oslo gå tilbake til valgt leder. Nå er kandidatene til lederjobben ved Institutt for filosofi, idé- og kunsthistorie og klassiske språk klare, melder Uniforum.
De to som stiller til valg, er Pål Fjeldvig Antonsen og Grethe Netland. Antonsen er førstelektor i filosofi ved instituttet, og har med seg førstelektor og undervisningsleder Eirik Welo som nestleder-kandidat.
Netland er fungerende vitenskapsombud på universitetet og førsteamanuensis ved Høgskolen i Innlandet, og har med seg professor i idéhistorie og instituttstyremedlem Ellen Marie Krefting på laget.
Startskuddet for valget går 9. september, og resultatet kunngjøres 17. september, skriver Uniforum.
Årets underviser på OsloMet
Studentene ved OsloMet har kåret Sam Woodford til årets underviser.
Woodford er universitetslektor ved Institutt for maskin, elektronikk og kjemi og fikk mange nominasjoner fra sine studenter. En jury bestående av studenter fra alle de fire fakultetene ved OsloMet har utpekt ham som vinner.
I begrunnelsen står det blant annet at Woodford tar til seg tilbakemeldinger fra studentene og bruker dem aktivt for å forbedre sitt undervisningsopplegg. Han har en åpen dør til faste tider og gjør seg dermed tilgjengelig for studentene. Videre viser han forståelse for at visse temaer kan være vanskelige og prøver aktivt å finne frem til måter å gjøre dem mer engasjerende, heter det.
Leder av Studentparlamentet ved OsloMet, Amalie Fadler Opdal, overrakte prisen under et kick-off for ansatte på Rockefeller 29. august.
Amalie Fadler Opdal i Studentparlamentet overrekker prisen til Sam Woodford på kickoff for ansatte. Benjamin Ward/OsloMet Får gratis T-bane og buss
De ti medisinstudentene fra Gaza som skal studere ved Universitetet i Oslo i høst, får gratis offentlig transport i hovedstaden den tiden de er i Norge.
Det er klart etter at hovedstyret i Oslo Sporveiers Arbeiderforening har bevilget 23.000 kroner for å dekke studentenes transportkostnader. Dette tilsvarer månedskort i sone 1 for alle de ti fram til januar.
Foreningens politiske sekretær Solemann Razzaq sier at studentene nå kan fokusere fullt ut på sine studier uten å bekymre seg for reiseutgifter.
— Disse medisinstudentene representerer fremtidens leger, de som en dag vil stå på frontlinjen for å gi livsnødvendig behandling til mennesker i nød. Gjennom denne støtten bidrar Oslo Sporveiers Arbeiderforening direkte til å løfte et folk som sårt trenger håp og medisinsk bistand, sier han.
Medisinstudentene fikk opprinnelig avslag på visumsøknadene, men fikk komme til Norge likevel etter at statsminister Jonas Gahr Støre ba UDI om å omgjøre vedtaket.
Medisinstudentene fra Gaza samlet på flyplassen da de kom til Norge tidligere i august. Ketil Blom Haugstulen Støtter 49 doktorgrader i næringslivet
Forskningsrådet har tildelt 102 millioner kroner i støtte til 49 doktorgrader i bedrifter.
Målet er å styrke konkurransekraften, kompetansen og kapasiteten i næringslivet, skriver regjeringen.no.
Prosjektene handler blant annet om kunstig intelligens (KI), kartlegging av sårbar natur i Arktis og rehabiliteringstiltak i spesialisthelsetjenesten.
— Nå setter vi KI-milliarden ut i livet, og finansierer en rekke doktorgradsløp som skal utvikle konkrete løsninger for bruk av kunstig intelligens i næringslivet, sier forsknings- og høyere utdanningsminister Oddmund Hoel (Sp).
Billigere å ta toget for studenter
Regjeringen introduserer nye rabatter på togbilletter for studenter for at flere skal velge grønne reisealternativer.
Fra 1. oktober vil studenter få 50 prosent rabatt på både enkeltbilletter og periodebilletter på lengre togreiser som Bergen-Oslo, Stavanger-Kristiansand, Oslo-Tlnsberg og Trondheim-Bodø, skriver regjeringen.no.
Tidligere har studentrabattene vært på henholdsvis 25 og 40 prosent.
Rabattene vil ikke gjelde for reiser innenfor områder som omfattes av avtalene med de fylkeskommunale kollektivselskapene Ruter (Oslo/Akershus), Skyss (Bergen), AtB (Trondheimsregionen) eller Kolumbus (Stavanger/Jæren).
Bachelor utenfor campus
Nord universitet tilbyr for første gang en bachelorutdanning utenfor et fast studiested. Det skjer i Nærøysund kommune, der 27 studenter i disse dager starter på en deltidsbasert barnehagelærerutdanning.
Tilbudet er et samarbeid mellom Nord universitet, Nærøysund kommune og Namdal studiesenter, skriver Namdalsavisa.
Det er stort behov for kvalifiserte barnehagelærere i kommunale og private barnehager i Nærøysund. Det er bakgrunnen for at kommunen tilbake i 2022 tok kontakt med Nord universitet for å få etablert en desentralisert barnehagelærerutdanning.
– Vi har et ansvar for å distribuere utdanningene der behovene er størst. Dette er et viktig prinsipp for regjeringa, å få utdanningene ut i distriktene, sier Vegard Sellæg fra Nord universitet til avisa.
Utdanningen har tre fysiske samlinger per semester med mulighet for praksis i egen barnehage. I tillegg har studentene tilgang på 80.000 kroner årlig i tilskuddsmidler fra Statsforvalteren.
Her på Kolvereid i Nærøysund blir det nå barnebhagelærerutdanning. Wolfmann / Wikimedia Joik blir universitetsfag
Neste semester vil NTNU tilby 7,5 studiepoeng i joik, samisk musikk og samspill.
– Håpet er å få til en undervisningsform som speiler samisk kultur og foregår på joikens premisser, sier stipendiat Viktor Govasli Wilhelmsen ved Institutt for musikk til Under Dusken.
Hun forteller at emneplanleggingen ikke er ferdig ennå, men det er klart at undervisningen vil bli praktisk orientert.
Det vil være et åpent emne uten fagkrav, så hvem som helst kan melde seg opp.
Dette blir det andre samisk-rettede emnet ved NTNU. Fra før av har universitetet emnet «Samiske tema i skolen».
Viktor Govasli Wilhelmsen planlegger et nytt samisk emne ved NTNU fra våren 2025. NTNU SSB: Mer vanlig med praksis blant kvinner
Resultater fra EUROSTUDENT-undersøkelsen som Statistisk sentralbyrå (SSB) har vært involvert i, viser at det er relativt stor forskjell på praksis i høyere utdanning mellom kvinner og menn.
Mens 47 prosent av alle kvinner i høyere utdannig har praksisopphold i løpet av studietiden, er tallet 29 prosent for menn.
I 2022 hadde totalt 41 prosent av studentene i høyrer utdanning vært gjennom et praksisopphold i løpet av studietiden sin, viser tallene fra undersøkelsen.
— Kvinner og menn gjør ulike valg i universitets- og høgskoleutdanning. Kvinneandelen er større i fagfelt som lærerutdanning og helse- og sosialfag, hvor det er vanlig at studenter har praksis som en del av utdanningen, sier Anna-Lena Keute, seniorrådgiver i Statistisk sentralbyrå og ansvarlig for undersøkelsen.
Det er store variasjoner i hvorvidt studenter har hatt praksis når vi ser på hva de studerer. Lærerutdanning og pedagogikk og helse- og sosialfag er fagfelt med høy andel studenter med praksisopphold i alle land. I Norge har henholdsvis 75 og 73 prosent av studentene i disse fagfeltene hatt praksis, fremkommer det i rapporten fra SSB.
BI inngår partnerskap med Revisorforeningen
Handelshøyskolen BI og Revisorforeningen har slått seg sammen i et strategisk partnerskap. Målet er å lokke til segde skarpeste hodene og de mest talentfulle studentene til den spennende verdenen av regnskap og revisjon, skriver Revisorforeningen i en pressemelding.
Som en del av alliansen, lanseres et stipend for studenter på det toårige masterprogrammet i regnskap og revisjon.
Avtalen, som ble signert under Arendalsuka 2024, har ellers som mål å bygge kjennskap og omdømme til revisoryrket og inspirere studenter til å velge en karriere innen revisjon, står det i pressemeldingen.
BI-rektor Karen Spens gleder seg over den nye avtalen.
— Regnskap og revisjon har lenge vært blant kjernefagene i BIs økonomiutdannelse og kan være en døråpner for spennende karrieremuligheter både i Norge og internasjonalt, sier Spens.
Vil koste ein halv milliard å flytte vikingskipa
I samband med bygginga av det nye Vikingtidsmuseet på Bygdøy, skal tre vikingskip flyttast over frå det gamle bygget.
I 2022 viste utrekningar at det ville kosta rundt 270 millionar kroner å flytta dei tre skipa. I dag skriv NRK at ny anslag viser at det vil kosta 550 millionar kroner å flytta skipa. Kostnadene inkluderer materiell, trening og testing av utstyr og sjølve flyttinga av tre vikingskip og tre vikingsledar, skriv statskanalen.
Det er Statsbygg som har kome med dei nye utrekningane. Noko av årsaka til den enorme skilnaden i pris er mellom anna at skipa må heisast med krane dei 100 metrane bort til det nye bygget, i staden for og slepast, som følge av at golvet ikkje vil tole slepeprosessen.
Flyttinga av skipa skal etter planen starte i september neste år, og dersom alt går vegen, vil det nye Vikingtidsmuseet vere klart for publikumsbesøk innan utgangen av 2027.
Leiinga ved kulturhistorisk museum, som Vikingtidsmuseet er ein del av, er uroa over budsjettauken i posten som omhandlar flytting av skipa.
— Men vi har stor forståing for at det har vore vanskeleg å stipulere, seier direktør Aud Tønnessen til NRK.
Forskings- og høgare utdanningsminister, Oddmund Hoel (Sp), seier at kostnadssprekken knytt til flytting av skipa ikkje vil gå ut over andre ting i prosjektet.
Osebergskipet er blant skipa som skal flyttast til det nye bygget. Kulturhistorisk museum, Universitetet i Oslo