En av disse kan bli ny EU-kommissær for forskning og utdanning
EU-landene har sendt inn sine forslag til nye kommissærer. Universitetsnettverk peker på finske Henna Virkkunen som en god kandidat som kommissær for forskning og utdanning.
Øverst fra venstre: Danske Dan Jørgensen, finske Henna Virkkunen, kypriotiske Costas Kadis, portugisiske Maria Luís Albuquerque, liteauiske Andrius Kubilus og svenske Jessika Roswall er blant kandidatene som er plukket ut av sine land som EU-kommissærkandidater.Fotomontasje: Fk.dk, europa.eu, Frederick.ac.cy, government.se
Brussel (Khrono.no): Det er knyttet stor spenning til hvilke kommissærkandidater som vil få hvilket ansvarsområde. Det er heller ikke gitt at forslagene til kandidater som landene har sendt inn, faktisk blir valgt inn som kommissærer. Alle må først godkjennes av EU-kommisjonens president Ursula von der Leyen, deretter av EU-parlamentet.
Belgias avtroppende utenriksminister Hadja Lahbib vant mot rivalen og er valgt som EU-kommissærkandidat.Emilie Gomez/europa.eu
I EU-parlamentet må hver kandidat gjennom timevis med spørsmål før avstemmingen. I fjor var det tre kandidater som ikke besto testen, ifølge Politico.
EU-kommisjonens president må bestemme seg for hvilke kandidater hun godtar, fristen hun hadde satt for dette var opprinnelig 30. august. Deretter skal hun bestemme seg hvor hvilke ansvarsområder de skal få. Flere medier skriver at hun presser på for at landene skal velge flere kvinnelige kommissærer, som nå kun teller 9 av 26 foreslåtte kandidater.
Dette var også trolig noe av grunnen til at Belgias mannlige kandidat og nåværende EU-kommissær for justis, Didier Reynders, ble vraket til fordel for avtroppende utenriksminister Hadja Lahbib. Reynders skal ha uttrykt dyp skuffelse, ifølge lesoir.be. Utspørringen og valg av kommissærer skjer trolig i slutten av september eller i løpet av oktober.
Små EU-land ofte valgt til forskningskommissær
Fakta
Kommissær for forskning og utdanning
Det er bare siden 2019 at kommissæren for forskning og utdanning er slått sammen under én EU-kommissær.
Før det var det en egen kommissærpost for forskning, vitenskap og innovasjon. Samt en egen kommissær for utdanning.
Kommissæren for utdanning har også hatt ansvar for flere ulike felt opp gjennom tidene. Som oftest kultur, men også ungdom, sport og flerspråklighet og sivilt samfunn.
Kommissærene for forskning har de siste periodene vært fra mindre EU-land som Bulgaria, Portugal, Irland, Slovenia og Belgia.
Kommissærene for utdanning og kultur har blant annet vært fra Ungarn, Kypros, Slovakia og Luxemburg.
Dagens kommissær har tittelen Kommisær for innovasjon, forskning, kultur, utdanning og ungdom. Kommissæren også har ansvar for politikk innen sport og sivilt samfunn.
Finske Henna Virkkunen, kypriotiske Costas Kadis, danske Dan Jørgensen, portugisiske Maria Luís Albuquerque, litauiske Andrius Kubilius og svenske Jessika Roswall er blant kandidatene som er plukket ut av sine land som EU-kommissærkandidater. En dem kan ende opp som kommissær for forskning, innovasjon og utdanning.
Flere av dem har bakgrunn fra utdannings- og forskningsfeltet:
Costas Kadis er professor i miljøvitenskap. Han har hatt flere ministerposter på Kypros, blant annet som utdanningsminister.
Maria Luís Albuquerque er styremedlem i en rekke universitetsstyrer i Portugal og i tilsynsstyret for finansinstitusjonen Morgan Stanley Europe. Hun har tidligere undervist ved det private portugisiske universitetet Universidad Luisiada.
Henna Virkkunen har sittet flere år i EU-komiteen for industri, forskning og energi.
Andrius Kubilius er en tidligere akademiker og statsminister som har flere års erfaring fra EU-parlamentet. Han sitter i EU-komiteen for industri, forskning og energi.
Kommissærposten blir ikke ansett som en av de viktigste politiske markørposisjonene i EU. Kommissærene for forskning har de siste periodene vært fra mindre EU-land som Bulgaria, Portugal, Irland, Slovenia og Belgia. Det er kun siden 2019 at det er en felles kommissær for forskning, innovasjon og utdanning. Tidligere har forskning og utdanning hatt ulike kommissærer.
19 tidligere nobelprisvinnere har skrevet et åpent brev til EU-kommisjonens president, der de tar til orde for at den nye kommissæren for forskning bør ha en portefølje som kun inkluderer politikkområdene for forskning og innovasjon. Altså ikke utdanning og kultur, slik det er i dag.
Peker på den finske kandidaten
Generalsekretær i LERU Kurt Deketelaere vil fraråde å velge inn en kommissær som ikke kjenner feltet og EU.Sustainability College Bruges
Generalsekretær i universitetsnettverket LERU, Kurt Deketelaere, sier det fortsatt er mange brikker som må på plass før Von der Leyen kan avgjøre hvem som ender opp som kommissær for forskning og utdanning.
— Jeg ønsker meg en kommissær som har kunnskap om EU forskning, innovasjon og utdanningspolitikk, slik at vi ikke mister et år på å lære opp en ny person. De politiske retningslinjene for feltet er klare. Vi trenger en person som fra dag én kjenner til hva som skjer, hva som trengs, hva som må beskyttes, hva som må forutses og som setter tydelige mål.
Han legger til at den finske kandidaten er et eksempel på en person som kan egne seg.
— Med en person som Henna Virkkunen, som de siste 10 årene har vært medlem av EU-parlamentet og medlem av komiteen for industri, forskning og energi (ITRE), så ville vi være i gode hender, tror jeg. Hun kjenner sakene og hun kjenner utfordringene.
— Samtidig må vi passe på at forskning ikke havner i en samlepost, integrert med for eksempel konkurransekraft som er et større område. Det er også viktig at porteføljen kun fokuserer på forskning, innovasjon og utdanning og at det ikke kombineres med sport og kultur og alt det de siste to kommissærene Mariya Gabriel og Iliana Ivanova har hatt i sine ansvarsområder, påpeker han.
Deketelaere mener det er klokt å fortsatt samle forskning, innovasjon og utdanning under samme kommissær, fordi feltene nå er så sammenkoblet i EU.
— Hva er det aller viktigste for den nye kommissæren?
— Å samarbeide med sektoren for høyere utdanning.
Finske Henna Virkkunen har lang erfaring fra EU-parlamentet og komiteen for industri, forskning og energi. Hun pekes på som en favoritt til stillingen som ny kommissær for forskning, innovasjon og utdanning.Mikko Mäntyniemi
Ansvar for milliarder av euro
Fakta
EU-kommisjonen
EU-kommisjonen er et av styringsorganene i EU, ved siden av Rådet, Europaparlamentet, EU-domstolen og Det europeiske råd.
Kommisjonen har sentrale oppgaver som EUs utøvende myndighet. Den har som oppgave å forberede saker og forslag til Rådet og Parlamentet, men har også en betydelig egen vedtaksmyndighet.
Kommisjonen har et politisk og et administrativt nivå. Kommissærene tilhører det politiske nivået. De er tilsatt etter nominasjon fra medlemslandene, og godkjennelse fra Europaparlamentet.
Administrativt er EU-kommisjonen delt inn i generaldirektorater som utformer politikken.
Hun ble kandidat til kommissærposten etter at Mariya Gabriel trakk seg som kandidat for å danne regjering i hjemlandet etter et godt valg for det konservative GERB-partiet, som både Gabriel og Ivanova tilhører.
Ivanova har blant annet styringen over rammeprogrammet Horisont Europa, med budsjett på 95,5 milliarder euro og Erasmus+ med 26,2 milliarder i potten. Hun har også vært med på utformingen av det neste rammeprogrammet som gjelder fra 2028.
Generalsekretær i The Guild Jan Palmowski håper på en sterk kommissær som vil slåss for akademisk frihet.The Guild
Generalsekretær i universitetsnettverket The Guild, Jan Palmowski, mener det ikke har noe å si om den nye kommissæren er valgt fra et lite eller stort EU-land.
— Både Belgia og Luxemburg har hatt veldig sterke og innflytelsesrike kommissærer på dette området selv om det er små land. Det som teller, er om personen er visjonær, har god forståelse for feltet og er åpen for å lytte til forskere og studenter.
The Guild-lederen håper på en sterk kommissær som kan verne rammeprogrammene og Erasmus+ fra andre prioriteringer.
— Akademisk frihet er under press. Kommissæren må ha nok politisk makt og forståelse for feltet til å overbevise Kommisjonen om å investere i Europa gjennom forskning, innovasjon og høyere utdanning.
Palmowski ønsker at kommissærens ansvarsområde fortsatt vil inkludere forskning, innovasjon og utdanning slik som i dag.
— Det er en stor portefølje, men vi ser at det har ført til mer samarbeid mellom de to tilhørende generaldirektoratene.
Professor Jarle Trondal ved ARENA senter for europaforskning, Universitetet i Oslo og Institutt for statsvitenskap og ledelsesfag, Universitetet i Agder mener det står lite på spill på kort sikt, men mye på spill på lang sikt når det gjelder valg av ny kommissær for forskning.
— Norge og resten av landene i Europa er veldig opptatt av og tilpasser seg Kommisjonens måte å tenke forskningspolitikk på. Dette preger Forskningsrådene og legger mye av premissene for forskningen, sier han.
Trondal mener det viktigste ved valget av ny kommissær er at de klarer å finne noen som brenner for feltet, men som også klarer å verne forskningen og skaffe midler. Men aller viktigst er kommissærens nye portefølje.
Jarle Trondal mener valg av ny kommissær for forskning har store konsekvenser på lang siktUniversitetet i Agder
— Med en gang det blir forskning og … så kan det innebære en instrumentalisering av forskningen. Man må for enhver pris unngå bryte ned Det europeiske forskningsrådet (ERC) som bidrar med midler til den frie forskningen. Enhver tendens til at forskningsmidlene fra ERC skal bli brukt til andre formål vil være urovekkende, sier han.
Bulgaria: Representant i det bulgarske parlamentet Ekaterina Zaharieva eller Julian Popov som i dag jobber ved the European Climate Foundation.
Danmark: Dan Jørgensen, minister for utviklingssamarbeid og global klimapolitikk i Danmark.
Estland: Kaja Kallas takket av som statsminister i juli etter å ha blitt håndplukket som EU kommisjonens representant for utenriks- og sikkerhetspolitikk.
Finland: Medlem av Europaparlamentet Henna Virkkunen.
Frankrike: EU-kommissær for interne markeder og tjenester Thierry Breton.
Hellas: Guvernør i Sentral-Macedonia Apostolos Tzitzikostas.
Irland: Finansminister i Irland Michael Mcgrath.
Italia: Raffaele Fitto, Italias Europa-minister.
Kroatia: EU-kommissær for demokrati og demografi Dubravka Suika.
Kypros: Professor Costas Kadis, nåværende dekan for skolen for helsevitenskap ved Frederick University. Han har tidligere hatt flere ministerposter på Kypros.
Latvia: Visepresident i EU-kommisjonen og EU-kommissæren for handel Valdis Dombrovskis.
Litauen: Medlem av Europaparlamentet Andrius Kubilius.
Luxemburg: Medlem av Europaparlamentet Christophe Hansen.
Malta: Glenn Micallef, rådgiver i EU-spørsmål for Maltas statsminister.
Nederland: Kommissær for EUs klimaplan Wopke Hoekstra.
Polen: Piotr Serafin, Polens ambassadør til EU.
Portugal: Maria Luis Albuquerque, styremedlem i en rekke universitetsstyrer i Portugal og i tilsynsstyret for finansinstitusjonen Morgan Stanley Europe.
Romania: Medlem av EU-parlamentet Roxana Minzatu.
Slovakia: EU-kommisjonens visepresident for grønn omstilling og interinstitusjonelt samarbeid Maros Sefcovic.
Slovenia: Advokat Tomaz Vesel, tidligere leder for riksrevisjonen i Slovenia.
Spania: Visestatsminister og minister for økologisk omstilling Teresa Ribera.
Sverige: Sveriges EU-minister Jessika Roswall.
Tsjekkia: Industri og handelsminister i Tsjekkia Jozef Sikela.
Tyskland: EU-kommisjonens president Ursula von der Leyen. Hun er den eneste kandidaten som allerede er valgt.
Ungarn: Dagens kommissær for naboskap og utvidelse Oliver Varhelyi.
Østerrike: Magnus Brunner, finansminister i Østerrike.
Det er hull i Høgskoleparken i Trondheim. I forbindelse med campussamlingen gjennomfører NTNU Vitenskapsmuseet arkeologiske utgravinger.
– Den foreløpige hypotesen er at vi befinner oss i utkanten av et gårdstun, trolig fra vikingtiden eller tidlig middelalder, sier prosjektleder Merete Moe Henriksen til Under Dusken.
Hun sier at utgravingene ligger i området som senere skal gi plass til utbygging av campus, og det er derfor de har fått tillatelse til å gjennomføre arkeologiske undersøkelser der.
Kommunikasjonsleder Mette Siri Brønmo hos byggherreavdelingen hos Statsbygg forteller at de arkeologiske utgravningene vil pågå frem til midten av september.
– Områdene der det gjennomføres arkeologiske utgravinger skal deretter istandsettes som de var før utgravingsarbeidet startet, men trærne som er felt vil ikke bli reetablert, sier Brønmo.
Neste høst skal 24 studenter kunne ta politiutdanning i nord. Dette ble kjent i fjor, men nå er planene mer konkrete, melder NRK. Det er bestemt at de fysiske samlingene skal være i Alta. Studentene skal samles totalt åtte uker i studieåret. Det er lagt opp til fire samlinger per semester.
Johnny Steinbakk, avdelingsleder ved Politihøgskolen i Bodø, sier at målet er å få søkere som ønsker å bli i regionen.
– Det er viktig at vi i dagens sikkerhetspolitiske situasjon har stabil og har god rekruttering til politiet i Finnmark. Utdanningen vil også kunne tiltrekke seg søkere fra andre deler av landet, noe som kan bidra til positiv utvikling i regionen, sa Senterparti-leder Trygve Slagsvold Vedum under lanseringen i 2023.
Guro Berild er ansatt som ny IT-direktør ved OsloMet. Hun kommer fra Bane NOR der hun har jobbet siden 2020, de siste to årene som avdelingsleder for IKT forretningstjenester.
Berild overtar etter Ketil Are Lund, som sluttet som IT-direktør før sommeren.
– Jeg er veldig glad for at vi får Guro Berild som ny IT-direktør. Hun har bred og lang erfaring innenfor IT-ledelse og blir viktig for oss fremover i digital tjenesteutvikling og sikker drift av våre systemer, sier direktør for organisasjon og infrastruktur ved OsloMet, Vigdis By Kampenes.
Rektor ved MF vitenskapelige høgskole, Vidar Haanes, går av 31. juli neste år etter snart 20 år i stillingen. Haanes går da tilbake til professoratet i kirke- og lærdomshistorie ved MF.
Stillingen som rektor er nå lyst ut. MF leter etter en rektor som blant annet må ha god sektorforståelse og forholde seg offensivt til endringer som påvirker rammebetingelsene for virksomheten. Den nye rektoren må være en strategisk leder med faglig tyngde og gode lederegenskaper, heter det i utlysningen.
Videre må den nye rektoren ha evne og vilje til med troverdighet å fremme MFs verdigrunnlag, som er den kristne tro slik den kommer til uttrykk i Bibelen og Den norske kirkes evangelisk-lutherske bekjennelse, ifølge stillingsannonsen.
Vidar Haanes har vært leder av Nettverk for Private Høgskoler i åtte år og leder av Universitets- og Høgskolerådet i to år fra 2015 til 2017.
Vidar L. Haanes hår av som rektor neste sommer.Marius Bergersen MF
Nord universitetet tilbyr for første gong masterprogram i samisk språk- og litteraturvitskap. Seks studentar har takka ja til studieplass på det historiske studiet, melder universitetet.
Dei seks studentane hadde første samling ved Nord universitets campus i Levanger seint i august.
— Eg veit ikkje når dette tilbodet kjem neste gang, så for min del var det berre å sleppe alt ein har i hendene, søke og hoppe på, seier Irja Kappfjell, som er lærar i sørsamisk, og ein av dei som no tar fatt på mastergraden.
Det nye samiske mastertilbodet blir gjennomført i samarbeid mellom Nord universitet og Universitetet i Tromsø (UiT). I forelesingane, som UiT har ansvar for, er undervisningsspråket norsk. Medan Nord universitet har ansvar for språkstøtte og rettleiing av studentane undervegs, blant anna i form av ei rekkje seminar på sørsamisk.
19.212 studenter har fått studentbolig i en studentsamskipnad siden 1. mai, men fortsatt står 4771 studenter i kø for en studentbolig.
Det betyr at det står 631 færre i kø enn på tilsvarende tidspunkt i fjor, og 7824 færre enn ved siste opptelling 15. august.
Det viser Samskipnadsrådets ferske køtallsrapportering
I statsbudsjettet for 2025 etterlyser Samskipnadsrådet bedre rammebetingelser for bygging av studentboliger.
— For å fortsette å bygge flere studentboliger er det avgjørende at regjeringen hever tilskuddssatsen. De høye byggekostnadene og den store satsingen på flere studentboliger krever at staten må bidra med høyere tilskudd, slik at vi sammen kan nå målsettingen om flere tusen nye studentboliger, sier styreleder i Samskipnadsrådet Rita Hirsum Lystad.
Styreleder i Samskipnadsrådet Rita Hirsum Lystad krever at regjeringen øker sin andel av finansieringen av studentboliger.Tobias Olsen / Samskipnadsrådet
Nyeste artikler
Dette har ført til en dobling i antallet tester for gonoré og klamydia i Trondheim
Her samlast studentane for å lesa. Mobilen har ingen adgang
Vi ere et universitet vi med …
NTNU innvilger sluttpakker til 13 ansatte ved lærerutdanningen
En av disse kan bli ny EU-kommissær for forskning og utdanning
Mest lest
Tiltalt student sier han ikke angrer på knivangrep
Bruken av disse ordene har eksplodert etter ChatGPT
Erfaren psykiater: — Har knapt hørt en slik forklaring. Den er helt unik
25.000 studenter kontrolleres med GPS-sporing
Arkivverket: Ikke ditt ansvar å passe på vitnemålet ditt